НАУКОВО- ДОСЛІДНА РОБОТА ЗДОБУВАЧІВ-МАГІСТРАНТІВ СПЕЦІАЛЬНОСТІ «ДОШКІЛЬНА ОСВІТА» - Кот, Надія; Улюкаєва, Ірина (Наукові записки. Серія: Педагогічні науки, 2026)
У процесі дослідження авторами проаналізовано теоретико-методичні засади організації науково-дослідної роботи здобувачів магістерського рівня спеціальності «Дошкільна освіта», уточнено сутність дослідницької компетентності у контексті професійної підготовки майбутніх вихователів. Актуальність дослідження зумовлена сучасними вимогами до якості вищої освіти, необхідністю інтеграції наукової й освітньої діяльності, а також потребою у формуванні фахівців, здатних до самостійного наукового пошуку, критичного мислення, впровадження інновацій у практику закладів дошкільної освіти. Метою статті було обґрунтування особливостей та умов організації науково-дослідної роботи здобувачів-магістрантів спеціальності «Дошкільна освіта»; визначення її ролі у формуванні дослідницької компетентності майбутніх вихователів закладів дошкільної освіти. У результаті дослідження встановлено, що науково-дослідна робота магістрантів виступає системоутворювальним компонентом їхньої професійної підготовки і сприяє розвитку дослідницької компетентності як інтегративної якості особистості. Визначено, що найбільш ефективними формами науково-дослідної діяльності є виконання магістерських робіт та участь у наукових конференціях, тоді як систематична участь у наукових гуртках і написання наукових публікацій потребують додаткового стимулювання. Виявлено основні труднощі, з якими стикаються здобувачі у процесі виконання досліджень, зокрема нестачу часу, недостатній рівень методичної підготовки та знижену мотивацію. Доведено, що ефективна організація науково-дослідної роботи передбачає створення сприятливого освітнього середовища, посилення ролі наукового керівництва, інтеграцію дослідницьких завдань у навчальні дисципліни та використання інноваційних освітніх технологій. Отримані результати підтверджують доцільність системного підходу до організації дослідницької діяльності магістрантів як важливої умови підвищення якості їхньої професійної підготовки та готовності до інноваційної педагогічної діяльності.